1. Miért élünk a világon?	Azért élünk a világon, hogy Istent és szeretetét megismerjük, ezt viszonozzuk, és eljussunk az örök életre.

2. Hogyan szerette Isten a világot?	Úgy szerette Isten a világot, hogy egyszülött Fiát, Jézus Krisztust adta érte.

3. Hogyan viszonozzuk Isten szeretetét?	Isten szeretetét úgy viszonozzuk, hogy hiszünk Jézus Krisztusban: rábízzuk életünket, és elfogadjuk tanítását.

4. Mit kell hinnünk?	Azt kell hinnünk, amit Isten kinyilatkoztatott.

5. Mi a kinyilatkoztatás?	A kinyilatkoztatás Isten üzenete az emberekhez.

6. Kire bízta Jézus Krisztus a kinyilatkoztatást?	Jézus Krisztus a kinyilatkoztatást Anyaszentegyházára bízta.

7. Hogyan ôrzi az Anyaszentegyház a kinyilatkoztatást?	Az Anyaszentegyház a kinyilatkoztatást a Szentírásban és a Szenthagyományban ôrzi.

8. Mi a Szentírás?	A Szentírás azoknak a könyveknek a gyűjteménye, amelyeket az Anyaszentegyház Istentôl sugalmazottaknak ismer el.

9. Mi a sugalmazás?	A sugalmazás a Szentléleknek az a tevékenysége, amivel biztosítja, hogy a sugalmazott emberek le tudják írni biztosan, hűségesen és tévedés nélkül Istennek a mi üdvösségünkre adott üzenetét.

10. Hány részre osztjuk a Szentírás könyveit?	A Szentírás könyveit két részre osztjuk: az Ószövetség könyveire és az Újszövetség könyveire.

11. Mi a Szenthagyomány?	A Szenthagyomány az Anyaszentegyház élô tanítása, amely az apostolok igehirdetésén alapul.

12. Melyik vallásban található meg a teljes kinyilatkoztatás?	A teljes kinyilatkoztatás a katolikus keresztény vallásban található meg.

13. Milyen vallásúak vagyunk?	Mi katolikus keresztény vallásúak vagyunk.

14. Mi az apostoli hitvallás?	Az apostoli hitvallás hitünk rövid foglalata.

15. Hogyan szól az apostoli hitvallás?	(Az apostoli hitvallás ökumenikus szövege.)

Hiszek egy Istenben,

mindenható Atyában, mennynek és földnek teremtôjében.

És Jézus Krisztusban, az ô egyszülött Fiában, a mi Urunkban,

aki fogantatott Szentlélektôl, született Szűz Máriától,

szenvedett Poncius Pilátus alatt;

megfeszítették, meghalt és eltemették.

Alászállt a poklokra,

harmadnapon feltámadt a halottak közül,

fölment a mennybe, ott ül a mindenható Atya Isten jobbján;

onnan jön el ítélni élôket és holtakat.

Hiszek Szentlélekben.

Hiszem az egyetemes Anyaszentegyházat, a szentek közösségét,

a bűnök bocsánatát, a test feltámadását és az örök életet.

Ámen.

16. Mit vallunk meg az apostoli hitvallásban?	Az apostoli hitvallásban megvalljuk, hogy hiszünk a háromszemélyű egy Istenben: az Atyában, a Fiúban és a Szentlélekben; Teremtônkben, Megváltónkban és Megszentelônkben.

17. Ki az Isten?	Isten az egész világ teremtô Ura és a mi mennyei Atyánk.

18. Milyen az Isten?	Isten egészen más, mint a világ: Isten Szent és örökkévaló.

19. Hol van az Isten?	Isten mindenütt jelen van: benne élünk, mozgunk és vagyunk.

20. Miért nem látjuk Istent földi életünkben?	Azért nem látjuk Istent földi életünkben, mert Ô lélek.

21. Honnan tudjuk, hogy van Isten?	Eszünk mondja, és a kinyilatkoztatás hirdeti, hogy van Isten.

22. Mit tud az Isten?	Isten mindent tud.

23. Mit tehet meg az Isten?	Isten mindent megtehet, amit csak akar, Isten mindenható.

24. Mit akar az Isten?	Isten a jót akarja, a rosszat nem, azt csak megengedi, ô végtelenül szent.

25. Miért engedi meg Isten a rosszat?	Isten a nagyobb jó érdekében engedi meg a rosszat.

26. Milyen irántunk az Isten?	Isten szeret minket, ezért igazságos és irgalmas hozzánk.

27. Hány Isten van?	Egy Isten van, aki három személy: Atya, Fiú és Szentlélek.

28. Hogyan nevezzük a három isteni személyt egy szóval?	A három isteni személyt egy szóval Szentháromságnak nevezzük.

29. Ki teremtette a világot?	A világot Isten teremtette.

30. Hogyan teremtette Isten a világot?	Isten csak akarta, hogy legyen, és meglett minden.

31. Mit tesz Isten most is a világgal?	Isten most is gondoskodik a világról, fönntartja és kormányozza.

32. Hogyan gondoskodik Isten az emberekrôl?	Isten úgy gondoskodik az emberekrôl, hogy mindenkinek megadja, ami az üdvösségéhez szükséges.

33. Kik az angyalok?	Az angyalok teremtett lelkek, akiknek értelmük és szabad akaratuk van, de testük nincs.

34. Honnan tudunk az angyalokról?	Az angyalokról a kinyilatkoztatásból tudunk.

35. Milyen angyalokat teremtett Isten?	Isten csak jó angyalokat teremtett.

36. Jók maradtak-e mind az angyalok?	Az angyalok nem maradtak mind jók. Egyesek vétkeztek, ezek a gonosz lelkek, vagyis az ördögök.

37. Milyenek irántunk az angyalok?	Az angyalok szeretnek minket, imádkoznak értünk, és az üdvösség útján segítenek bennünket.

38. Hogyan nevezzük azokat az angyalokat, akik minket ôriznek?	Azokat az angyalokat, akik minket ôriznek, ôrangyaloknak nevezzük.

AZ EMBERRÔL

39. Ki az ember?	Az ember Isten képére és hasonlatosságára teremtett személy, akinek teste és lelke van.

40. Mi az emberi méltóság alapja?	Az emberi méltóság alapja, hogy Isten értelmet és szabad akaratot adott nekünk, és meghívott az örök életre.

41. Milyennek teremtette Isten az embert?	Isten az embert férfinak és nônek teremtette. Jónak teremtette, és gyermekévé fogadta.

42. Mi rontotta meg az emberek életét?	Az emberek életét az elsô bűn rontotta meg. Ezt a bűnt ôsbűnnek nevezzük.

43. Mi lett az ôsbűn következménye?	Az ôsbűn következménye:

1.	Elvesztettük az istengyermeki életet;

2.	Emberi természetünk is megsérült.

Ez minden ember öröksége: az áteredô bűn.

44. Hogyan könyörült meg Isten az embereken?	Isten Megváltót ígért és küldött, hogy az embereket a bűntôl megváltsa és üdvözítse.

45. Ki váltotta meg a világot?	A világot Jézus Krisztus váltotta meg.

46. Kicsoda Jézus Krisztus?	Jézus Krisztus a második isteni személy, Isten egyszülött Fia, aki értünk emberré lett.

47. Mit jelent Jézus neve?	Jézus neve Megváltót, Szabadítót, Üdvözítôt jelent.

48. Mit jelent a Krisztus szó?	A Krisztus szó Messiást, Fölkentet jelent.

49. Hogyan lett a Fiúisten emberré?	A Fiúisten úgy lett emberré, hogy a Szentlélek ereje által Szűz Máriától emberi testet és lelket vett fel.

50. Jézus Krisztus Isten vagy ember?	Jézus Krisztus valóságos Isten és valóságos ember. Ô az Istenember.

51. Kit választott ki Isten, hogy a Megváltó anyja legyen?	Isten Szűz Máriát választotta ki, hogy a Megváltó anyja legyen.

52. Milyen ajándékokat kapott Szűz Mária Istentôl?	Az istenanyaságot, a szeplôtelen fogantatást, a szűzi anyaságot, a bűntelen életet és a mennybevételt. Ô az Egyház édesanyja.

53. Ki volt Jézus Krisztus nevelôapja?	Jézus Krisztus nevelôapja Szent József volt.

54. Miért lett a Fiúisten emberré?	A Fiúisten azért lett emberré, hogy az Atyát megdicsôítse, minket szóval és példával tanítson, életével, halálával és feltámadásával megváltson.

55. Hol született Jézus?	Jézus Betlehemben született.

56. Hol nevelkedett Jézus?	Jézus Názáretben nevelkedett.

57. Mikor kezdett Jézus tanítani?	Jézus mintegy 30 éves korában kezdett tanítani.

58. Mit tanított az Úr Jézus?	Az Úr Jézus azt tanította, amit hinnünk és cselekednünk kell, hogy Isten gyermekei és Isten Országának tagjai legyünk.

59. Minek nevezzük az Úr Jézus tanítását?	Az Úr Jézus tanítását evangéliumnak, vagyis örömhírnek nevezzük.

60. Mit szenvedett értünk Jézus élete utolsó napjaiban?	1.	Az Olajfák hegyén vérrel verítékezett;

2.	megostorozták;

3.	tövissel megkoronázták;

4.	a keresztet hordozta;

5.	keresztre feszítve meghalt a Golgotán.

61. Miért szenvedett és halt meg Jézus?	Jézus azért szenvedett és halt meg, hogy megszabadítson minket a bűntôl és a kárhozattól, és visszaszerezze az üdvösséghez szükséges kegyelmet.

62. Mire tanít minket Jézus szenvedésével és kereszthalálával?	Jézus szenvedésével és kereszthalálával arra tanít minket, hogy a mi keresztjeinknek is érdemszerzô értéke van.

63. Kénytelen volt-e Jézus szenvedni?	Jézus nem volt kénytelen szenvedni, önként áldozta fel magát minden ember bűnéért.

64. Mikor ünnepeljük Jézus kereszthalálát?	Jézus kereszthalálát nagypénteken ünnepeljük.

65. Mit jelent az apostoli hitvallásban, hogy Jézus ,,alászállt a poklokra''?	Ez a kifejezés azt jelenti, hogy Jézus valóban meghalt, és a megváltás az elôtte elhunytakra is kiterjed.

66. Mit tett Jézus halála után harmadnapon?	Jézus halála után harmadnapon, húsvét vasárnapján, dicsôségesen feltámadt.

67. Mit jelent számunkra Jézus feltámadása?	Jézus feltámadása annyit jelent, hogy gyôzött a bűn és a halál fölött, ezért hitünk alapja és reményünk záloga: Ô az élô és feltámadt Úr.

68. Mit jelent az, hogy Jézus fölment a mennybe?	Azt jelenti, hogy Jézus befejezte földi küldetését, és többé már nem hal meg.

69. Mit jelentenek e szavak: ,,ott ül a mindenható Atya Isten jobbján''?	E szavak azt jelentik, hogy Jézus emberi természetével is részt vesz az Atya dicsôségében és közbenjár értünk.

70. Mikor jön el ismét Jézus?	Jézus a világ végén jön el ismét.

71. Miért jön el Jézus a világ végén?	Jézus azért jön el a világ végén, hogy az embert föltámassza, megítélje, és a világot megújítsa.

72. Hogyan nevezzük a világ végén bekövetkezô ítéletet?	A világ végén bekövetkezô ítéletet utolsó ítéletnek nevezzük.

73. Mi lesz az emberek sorsa az utolsó ítélet után?	Az utolsó ítélet után a jók a mennyországba, a gonoszok pedig a pokolba jutnak.

74. Ki a Szentlélek?	A Szentlélek a Szentháromság harmadik személye, valóságos Isten az Atyával és a Fiúval együtt, akit Jézus Krisztus ígért meg és küldött el Egyházának.

75. Mikor szállott a Szentlélek az apostolokra?	A Szentlélek pünkösd napján szállott az apostolokra.

76. Miért jött el a Szentlélek?	A Szentlélek azért jött el, hogy a világ végéig az Egyház éltetô lelke legyen.

77. Hogyan munkálkodik a Szentlélek az Egyházban?	A Szentlélek vezeti az Egyházat a tanításban, az emberek megszentelésében és a pásztori szolgálatban.

AZ EGYHÁZRÓL

78. Mi az Anyaszentegyház?	Az Anyaszentegyház Isten újszövetségi népe, Krisztus titokzatos teste.

79. Kik tartoznak a Katolikus Egyházhoz?	Azok a megkeresztelt emberek, akik elfogadják a katolikus hitet és az Egyház szentségeit, közösségben a pápával és püspökeikkel.

80. Ki alapította az Anyaszentegyházat?	Az Anyaszentegyházat Jézus Krisztus alapította.

81. Ki az Anyaszentegyház láthatatlan feje?	Az Anyaszentegyház láthatatlan feje maga Jézus Krisztus.

82. Kit tett Jézus Krisztus az Anyaszentegyház látható fejévé?	Jézus Krisztus Szent Péter apostolt tette az Anyaszentegyház látható fejévé.

83. Ki ma az Egyház látható feje?	Az Egyház látható feje Szent Péter utóda, a római pápa.

84. Kik az Egyház püspökei?	Az Egyház püspökei az apostolok utódai, az egyházmegyék fôpásztorai, egységben a pápával.

85. Kik segítik a püspököket küldetésükben?	A püspököket küldetésükben az áldozópapok és a diákonusok segítik.

86. Mi a küldetése a világi híveknek az Egyházban?	A világi hívek küldetése, hogy együttműködve lelkipásztoraikkal építsék Krisztus testét, mindenki a maga élethivatásának megfelelôen.

87. Hány egyházat alapított Jézus Krisztus?	Jézus Krisztus egyetlen Egyházat alapított, ennek látható megvalósulásán fáradozik az ökumenikus mozgalom.

88. Melyek Jézus Krisztus Egyházának lényeges tulajdonságai?	Jézus Krisztus Egyházának ezek a lényeges tulajdonságai: egy, szent, katolikus (egyetemes), apostoli.

89. Miért alapította az Úr Jézus az Egyházat?	Az Úr Jézus azért alapította az Egyházat, hogy Isten Országát terjesztve az örök üdvösségre vezesse az embereket.

90. Kihez szól az Egyház küldetése?	Az Egyház küldetése minden emberhez szól.

91. Kik tanítják az Egyházban tévedés nélkül az igaz hitet?	Az igaz hitet tévedés nélkül a pápa és a vele egyesült püspökök tanítják.

92. Miben nem tévedhet a tanító Egyház?	A tanító Egyház a hit és erkölcs tanításában nem tévedhet.

93. Mi biztosítja az Egyház tévedhetetlenségét?	Az Egyház tévedhetetlenségét Krisztus ígérete, a Szentlélek működése biztosítja.

94. Ki zárja ki magát az Egyház közösségébôl?	Az zárja ki magát az Egyház közösségébôl, aki megismert katolikus hitét megtagadja.

95. Mit jelent a szentek közössége?	A szentek közössége azt jelenti, hogy az Egyház élô és meghalt hívei Krisztussal és egymással összetartoznak, és egymáson segíthetnek.

96. Kik tartoznak a szentek közösségéhez?	A szentek közösségéhez tartoznak:

1.	a földön élô keresztények, vagyis a zarándokegyház;

2.	a tisztítóhelyen szenvedô lelkek, vagyis a szenvedô egyház;

3.	az üdvözültek a mennyországban, vagyis a gyôzedelmes egyház.

97. Mivel segítenek minket az üdvözültek?	Az üdvözültek azzal segítenek minket, hogy közbenjárnak értünk.

98. Mivel segíthetünk a tisztítóhelyen szenvedô lelkeken?	A tisztítóhelyen szenvedô lelkeken imádsággal, jócselekedetekkel, búcsúkkal és különösen szentmiseáldozattal segíthetünk.

99. Hogyan segítik egymást a zarándokegyház tagjai az üdvösség útján?	A zarándokegyház tagjai imádsággal, áldozattal és tanúságtétellel segítik egymást az üdvösség útján.

100. Mit tanít az apostoli hitvallás a bűnök bocsánatáról?	Az apostoli hitvallás a bűnök bocsánatáról azt tanítja, hogy az Egyház szolgálata által Istentôl minden bűnre bocsánatot nyerhetünk.

101. Mit jelent a rítus?	A rítus azt jelenti, hogy az azonos hitet valló katolikus keresztények saját egyházi törvények, böjti fegyelem és szertartások által vallják meg hitüket.

102. Milyen rítusú katolikus keresztények élnek Magyarországon?	Magyarországon latin, görög és örmény rítusú katolikus keresztények élnek.

A VÉGSÔ DOLGOKRÓL

103. Mi történik az emberrel, amikor meghal?	Amikor az ember meghal, a földi életbôl átlépünk az örökkévalóságba, ahol Isten megítél minket.

104. Hogyan nevezzük a halál utáni ítéletet?	A halál utáni ítéletet különítéletnek nevezzük.

105. Mi lesz az ember sorsa a különítélet után?	Az ember sorsa a különítélet után vagy a mennyország, vagy a tisztítóhely, vagy a pokol.

106. Mi a mennyország, vagyis az üdvösség?	A mennyország, vagyis az üdvösség részesedés Isten boldog örök életében.

107. Kik jutnak a mennyországba?	A mennyországba a jók jutnak, akik egészen bűn nélkül vannak és büntetést nem érdemelnek.

108. Mit jelent a tisztítóhely?	A tisztítóhely a azok állapota, akik bűneikre bocsánatot nyertek, de kell, hogy megtisztuljanak, mielôtt elnyerik a teljes boldogságot.

109. Mi a pokol, vagyis a kárhozat?	A pokol, vagyis a kárhozat azok örök szenvedése, akik -- mint a gonoszlelkek -- kizárták magukat Isten boldog örök életébôl.

110. Kik jutnak a pokolba?	A pokolba azok jutnak, akik halálos bűnben halnak meg.

111. Mit tesz velünk Isten a világ végén?	Isten a világ végén mindnyájunkat feltámaszt. Testben-lélekben részesülünk az üdvösségben vagy a kárhozatban.

112. Mire kötelez minket a keresztény hit?	A keresztény hit nemcsak arra kötelez minket, hogy elhiggyük Isten üzenetét, hanem arra is, hogy teljesítsük Isten akaratát.

113. Hogyan fogalmazta meg Jézus Isten akaratát?	Jézus Isten akaratát a fôparancsban így fogalmazta meg:

1.	Szeresd Uradat, Istenedet teljes szívedbôl, teljes lelkedbôl, teljes elmédbôl és minden erôdbôl.

2.	Szeresd felebarátodat, mint önmagadat.

114. Mikor szeretjük Istent mindennél jobban?	Akkor szeretjük Istent mindennél jobban, ha teljesítjük parancsait, és ôt senkinek és semminek a kedvéért nem bántjuk meg.

115. Mikor szeretjük magunkat helyesen?	Akkor szeretjük magunkat helyesen, ha mindent megteszünk a magunk és mások üdvösségéért.

116. Ki a mi felebarátunk?	Minden ember felebarátunk, akár jóakarónk, akár ellenségünk.

117. Mikor szeretjük felebarátunkat úgy, mint magunkat?	Akkor szeretjük felebarátunkat úgy, mint magunkat, ha önzetlenül megteszünk mindent, ami üdvösségére szolgál.

118. Miért kell minden embert szeretnünk?	Azért kell minden embert szeretnünk, mert Jézus mindenkit egyformán szeret.

119. Miért kell ellenségünket szeretnünk?	Ellenségünket szeretnünk kell, mert felebarátunk, és az Úr Jézus is szerette ellenségeit.

120. Hogyan mutatjuk meg különösen felebaráti szeretetünket?	Felebaráti szeretetünket különösen az irgalmasság testi és lelki cselekedeteivel mutatjuk meg.

121. Mi részletezi számunkra a fôparancsot?	A fôparancsot számunkra a tízparancsolat részletezi.

122. Hogyan szól Isten tízparancsolata?	Isten tízparancsolata így szól:

1.	Uradat, Istenedet imádd, és csak neki szolgálj!

2.	Isten nevét hiába ne vedd!

3.	Az Úr napját szenteld meg!

4.	Atyádat és anyádat tiszteld!

5.	Ne ölj!

6.	Ne paráználkodj!

7.	Ne lopj!

8.	Ne hazudj, mások becsületében kárt ne tégy!

9.	Felebarátod házastársát ne kívánd!

10.	Mások tulajdonát ne kívánd!

123. Mit parancsol Isten az elsô parancsolattal?	Isten az elsô parancsolattal azt parancsolja, hogy ôt megismerjük, egyedül ôt imádjuk, és neki szolgáljunk.

124. Mikor imádjuk Istent?	Akkor imádjuk Istent, ha ôt legfôbb Urunknak elismerjük.

125. Mikor szolgálunk Istennek?	Akkor szolgálunk Istennek, ha az ô szándékai szerint teljesítjük kötelességeinket.

126. Ki vétkezik Isten imádása ellen?	Isten imádása ellen az vétkezik:

1.	aki nem törekszik Isten megismerésére;

2.	aki megtagadja Istent és vallási kötelességeit;

3.	aki nem imádkozik.

127. Ki vétkezik babonával?	Babonával az vétkezik, aki valamely dolognak olyan erôt tulajdonít, amilyet Isten nem adott neki.

128. Kit nevezünk bálványimádónak?	Bálványimádónak azt nevezzük, aki valamely teremtményt Isten gyanánt imád.

129. Kik a szentek?	A szentek (Isten barátai) azok az üdvözültek, akiket az Anyaszentegyház példaként állít elénk, és közbenjárásukat kéri.

130. Kit tisztelünk a szentek közül leginkább?	A szentek közül leginkább a Boldogságos Szűz Máriát tiszteljük.

131. Miért tartjuk tiszteletben a szentképeket és ereklyéket?	Azért tartjuk tiszteletben a szentképeket és ereklyéket, mert azok Istenre, Jézusra vagy a szentekre emlékeztetnek minket.

132. Mire kötelez minket Isten második parancsolata?	Isten második parancsolata arra kötelez minket, hogy Isten és a szentek nevét és a szent dolgokat becsüljük meg.

133. Ki vétkezik Isten második parancsolata ellen?	Az vétkezik Isten második parancsolata ellen, aki káromkodik, átkozódik és vétkesen esküszik.

134. Ki káromkodik?	Az káromkodik, aki Istent, a szenteket, a szent dolgokat gyalázza.

135. Ki átkozódik?	Az átkozódik, aki Istentôl magának vagy másoknak rosszat kíván.

136. Ki esküszik?	Az esküszik, aki Istent bizonyságul hívja.

137. Ki esküszik vétkesen?	Vétkesen az esküszik, aki szükségtelenül, hamisan vagy rosszra esküszik.

138. Mit parancsol Isten a harmadik parancsolattal?	Isten a harmadik parancsolattal azt parancsolja, hogy az Úr napját, vagyis a vasárnapot szenteljük meg.

139. Hogyan kell a vasárnapot megszentelnünk?	A vasárnapot szentmisén való részvétellel, pihenéssel és a családi közösség ápolásával

szenteljük meg.

140. Ki vétkezik Isten harmadik parancsolata ellen?	Az vétkezik Isten harmadik parancsolata ellen, aki elhanyagolja a szentmisét és fizikai vagy szellemi munkát tartósan végez.

141. Mikor szabad vasárnap is dolgozni?	Akkor szabad vasárnap is dolgozni, ha a felebaráti szeretet vagy a közösség szolgálata

megkívánja.

142. Mit parancsol Isten a negyedik parancsolattal?	Isten a negyedik parancsolattal azt parancsolja, hogy szüleinket tiszteljük, szeressük, nekik engedelmeskedjünk, felnôttként pedig róluk gondoskodjunk.

143. Miért kell szüleinket tisztelnünk és szeretnünk?	Szüleinket azért kell tisztelnünk és szeretnünk, mert Isten után az életet és a gondoskodást nekik köszönhetjük.

144. Szüleinken kívül még kiknek kell engedelmeskednünk?	Szüleinken kívül még egyházi és világi elöljáróinknak kell engedelmeskednünk, kivéve, ha olyasmit kívánnak tôlünk, ami Isten akaratával ellenkezik.

145. Mi a szülôk és elöljárók kötelessége?	A szülôk és elöljárók kötelessége, hogy gondoskodjanak a rájuk bízottak testi-lelki javáról.

146. Mire kötelez Isten ötödik parancsolata?	Isten ötödik parancsolata az ember testi-lelki életének tiszteletére, fenntartására és védelmére kötelez.

147. Melyek a testi élet ellen elkövetett leggyakoribb bűnök?	1.	Gyilkosság, öngyilkosság;

2.	abortusz, eutanázia;

3.	verekedés, testi sértés;

4.	az élet és az egészség veszélyeztetése;

5.	a káros szenvedélyek;

6.	a gyógyítás és segítségnyújtás elmulasztása.

148. Melyek a lelki élet ellen elkövetett leggyakoribb bűnök?	1.	Mások bűnre tanítása és csábítása;

2.	a vallásos nevelés és önnevelés elhanyagolása;

3.	a bűnre vezetô alkalom keresése;

4.	a lelkiismereti szabadság megsértése.

149. Szabad-e életünket kockáztatni vagy feláldozni?	Életünket csak súlyos okból szabad kockáztatni vagy feláldozni.

150. Mire kötelez minket Isten a hatodik parancsolattal?	Isten a hatodik parancsolattal tiszta életre, a nemiségnek a természet rendjében megnyilvánuló Isten akarata szerinti használatára kötelez minket.

151. Mit jelent a tiszta élet?	A tiszta élet a férfi és a nô helyes kapcsolatát jelenti a házasságban és az arra való felkészülésben.

152. Miért nagyon fontos a tiszta élet?	Azért nagyon fontos a tiszta élet, mert a paráznaság bűnei megrontják az egyén, a család és a nemzet életét.

153. Ki vétkezik Isten hatodik parancsolata ellen?	Isten hatodik parancsolata ellen az vétkezik, aki bűnös akarattal gondol, néz, beszél vagy cselekszik szemérmetlen dolgot, vagyis paráználkodik.

154. Mi Isten elgondolása a szerelemrôl és a házaséletrôl?	A szerelem és a házasélet Isten elgondolása szerint a legszentebb emberi értékek közé tartozik.

155. Miért érték az Egyházban az önként vállalt szüzesség?	Az önként vállalt szüzesség azért érték, mert Istenért és az emberek szolgálatáért szeretetbôl vállalt áldozat, Isten ajándéka népe javára.

156. Mire kötelez Isten hetedik parancsolata?	Isten hetedik parancsolata arra kötelez, hogy az anyagi javakat becsületesen szerezzük meg, tartsuk tiszteletben és helyesen használjuk fel.

157. Hogyan szerezzük meg becsületesen az anyagi javakat?	Az anyagi javakat becsületes munkával szerezzük meg, vagy ajándékba kapjuk.

158. Köteles-e az ember dolgozni?	Minden ember köteles legjobb képességei szerint dolgozni, mert a teremtô Istentôl erre meghívást kapott.

159. Milyen kötelességei vannak a munkaadónak?	A munkaadó kötelessége a munkás és családja megélhetéséhez tisztességes bért, emberséges munkakörülményeket és szociális ellátást biztosítani.

160. Ki vétkezik Isten hetedik parancsolata ellen?	Az vétkezik Isten hetedik parancsolata ellen, aki nem dolgozik becsületesen, aki megkárosítja felebarátját és a köztulajdont, és aki nem gondoskodik a rábízottakról.

161. Ki károsítja meg felebarátját?	Az károsítja meg felebarátját, aki lop, csal és kárt okoz.

162. Mire kötelez Isten nyolcadik parancsolata?	Isten nyolcadik parancsolata arra kötelez, hogy igazat mondjunk, mindenkirôl tisztelettel és szeretettel beszéljünk.

163. Ki vétkezik Isten nyolcadik parancsolata ellen?	Isten nyolcadik parancsolata ellen az vétkezik, aki hazudik, vagy önmaga és felebarátja becsületében kárt tesz.

164. Ki vétkezik hazugsággal?	Az vétkezik hazugsággal, aki nem mond igazat, hogy mást tévedésbe ejtsen.

165. Ki tesz kárt felebarátja becsületében?	Felebarátja becsületében az tesz kárt, aki csúfol, megszól, rágalmaz, vagy ok nélkül gyanúsít másokat.

166. Mi a különbség a megszólás és a rágalom között?	A megszólás valós, a rágalom valótlan rosszat állít másról.

167. Ki köteles kártérítésre?	Az köteles kártérítésre, aki másnak életében, anyagi javaiban vagy becsületében kárt tett.

168. Mi a kötelességünk a ránk bízott titokkal kapcsolatban?	A ránk bízott titkot meg kell ôrizni.

169. Mire kötelez minket Isten kilencedik parancsolata?	Isten kilencedik parancsolata a házastársi hűségre kötelez, amit szívünkben sem szabad megsérteni.

170. Ki vétkezik Isten kilencedik parancsolata ellen?	Az vétkezik Isten kilencedik parancsolata ellen, aki gondolatban, szóban vagy tettben házasságot tör vagy erre csábít.

171. Mire kötelez Isten tizedik parancsolata?	Isten tizedik parancsolata arra kötelez, hogy ne irigyeljük mások anyagi és szellemi értékeit, és ne legyünk elégedetlenek.

172. Hogyan szól a Anyaszentegyház öt parancsolata?	1.	A vasárnapot és az ünnepeket szentmisével és munkaszünettel szenteld meg!

2.	A pénteki bűnbánati napokat és a parancsolt böjtöket tartsd meg!

3.	Évente gyónjál és legalább húsvéti idôben áldozzál!

4.	Házasságodat az Egyház törvényei szerint kösd meg, és gyermekeidet katolikus módon neveld!

5.	Az Egyházat anyagi hozzájárulásoddal is támogasd!

173. Melyek a kötelezô ünnepek?	A kötelezô ünnepek a vasárnapon kívül: Karácsony, Újév, Nagyboldogasszony.

174. Hogyan kell az Anyaszentegyház ünnepeit megszentelni?	Úgy kell az Anyaszentegyház ünnepeit megszentelni, mint a vasárnapokat.

175. Hogyan kell a vasárnapi és ünnepi szentmisén részt venni?	Vasárnap és ünnepnap a szentmisén elejétôl a végéig tevékenyen kell részt venni.

176. Hogyan kell a pénteki bűnbánati napokat megtartani?	A bűnbánati napokat hústól való tartózkodással, vagy jócselekedettel, önmegtagadással, imádsággal kell megtartani.

177. Mikor van kötelezô hústilalom?	Kötelezô hústilalom hamvazószerdán és nagyböjt péntekjein van.

178. Mit jelent a szigorú böjt?	A szigorú böjt napi háromszori étkezésbôl egyszeri jóllakást jelent, amely 18 éves kortól 60 éves korig kötelezô.

179. Mikor van szigorú böjt?	Szigorú böjt hamvazószerdán és nagypénteken van.

180. Kik vannak felmentve a böjt és a hústilalom alól?	Azok vannak felmentve, akik nem saját asztaluknál étkeznek, a betegek és akik felmentést kaptak.

181. Mikor kezdôdik és meddig tart a húsvéti szentáldozás és szentgyónás ideje?	A húsvéti szentgyónás és szentáldozás ideje hamvazószerdától Szentháromság vasárnapig tart.

182. Miért kell a katolikusoknak egyházi házasságot kötni?	Mert csak az egyházi házasság érvényes és szentségi értékű a katolikusok számára.

183. Mit jelent az, hogy ,,gyermekeidet katolikus módon neveld''?	A katolikus szülôk kötelesek gyermekeiket keresztény családi légkörben nevelni: katolikus módon megkereszteltetni, felkészíteni a szentségek vételére, és koruknak megfelelôen hitoktatásban részesíteni.

184. Milyen anyagi kötelezettségeink vannak Egyházunk iránt?	Kötelezettségünk az egyházközség, az egyházmegye és az egész világegyház anyagi szükségleteihez hozzájárulni.

185. Hogyan teljesítjük anyagi kötelezettségeinket?	Anyagi kötelezettségeinket egyházközösségi hozzájárulással és templomi adományainkkal teljesítjük.

186. Ki követ el bűnt?	Bűnt az követ el, aki tudva és akarva nem engedelmeskedik Isten parancsának.

187. Hányféleképpen követhetünk el bűnt?	Bűnt követhetünk el: gondolattal, szóval, cselekedettel és a jónak elmulasztásával.

188. Egyenlô-e minden bűn?	Nem minden bűn egyenlô, mert vannak halálos és bocsánatos bűnök.

189. Ki követ el halálos bűnt?	Halálos bűnt az követ el, aki fontos dologban, tudva és akarva nem engedelmeskedik Isten parancsának.

190. Milyen kárt okozunk magunknak a halálos bűnnel?	A halálos bűnnel elveszítjük a kegyelmi életet, vagyis a megszentelô kegyelmet.

191. Ki követ el bocsánatos bűnt?	Bocsánatos bűnt az követ el, aki kisebb dologban vagy nem egészen tudva és akarva nem engedelmeskedik Isten parancsának.

192. Miért veszélyes a bocsánatos bűn?	A bocsánatos bűn azért veszélyes, mert gyengíti a kegyelmi életet, és ezért hajlamossá tesz a halálos bűnre.

193. Melyek a legveszélyesebb bűnös hajlamok?	A legveszélyesebb bűnös hajlamok:

1.	kevélység;

2.	fösvénység;

3.	bűnös érzékiség;

4.	irigység;

5.	torkosság;

6.	harag;

7.	lustaság.

Ezeket szoktuk fôbűnöknek nevezni.

194. Ki vétkezik a Szentlélek ellen?	A Szentlélek ellen az vétkezik, aki:

1.	vakmerôen bizakodik;

2.	kétségbeesik;

3.	a megismert igazsággal szembeszegül;

4.	az Isten kegyelmét mástól irigyli;

5.	a bűnökben megátalkodik;

6.	mindhalálig nem bánja meg bűnét.

195. Mi kísért minket bűnre?	Bűnre rosszrahajló természetünk, a bűnös környezet és a gonosz lélek kísért minket.

196. Hogyan gyôzhetjük le a kísértést?	A kísértést legyôzhetjük, ha mindjárt kezdetben ellenállunk és Isten segítségét kérjük.

197. Mi lehet bűnre vezetô alkalom?	Bűnre vezetô alkalom lehet a rossz barát, társaság, hely, szórakozás és környezet, amely miatt könnyen vétkezhetünk, ha el nem kerüljük.

198. Mi a lelkiismeret?	A lelkiismeret Isten szava bennünk, amely bensôleg int arra, hogy mit tegyünk és mit ne tegyünk.

199. Hogyan alakítjuk ki magunkban a helyes lelkiismeretet?	A helyes lelkiismeretet úgy alakítjuk ki magunkban, ha készségesen hallgatunk az Isten szavára, amit az Egyház tanít.

200. Mire hív meg Isten minden keresztény embert?	Isten minden keresztény embert meghív az életszentségre, amely bármely élethivatásban megvalósítható.

201. Hogyan valósíthatjuk meg az életszentséget?	Az életszentséget úgy valósíthatjuk meg, hogy Isten kegyelmével együttműködve jót cselekszünk.

202. Mi a kegyelem?	A kegyelem természetfeletti ajándék: Isten élete bennünk a Szentlélek által.

203. Hányféle Isten kegyelme?	Isten kegyelme kétféle: megszentelô és segítô.

204. Mit cselekszik Isten lelkünkben a megszentelô kegyelem által?	Isten a megszentelô kegyelem által a bűntôl megtisztítja és megszenteli lelkünket, gyermekévé fogad és a mennyország örökösévé tesz minket.

205. Mikor kapjuk meg elôször a megszentelô kegyelmet?	A megszentelô kegyelmet elôször a keresztségben kapjuk meg.

206. Meddig marad bennünk a megszentelô kegyelem?	A megszentelô kegyelem addig marad meg bennünk, amíg halálos bűnt nem követünk el.

207. Mit cselekszik Isten lelkünkben a segítô kegyelem által?	Isten a segítô kegyelem által megvilágosítja értelmünket, megerôsíti akaratunkat és örömmel tölti be szívünket, hogy a jót megismerjük és megtegyük, a rosszat pedig elkerüljük.

208. Mik a jócselekedetek?	A jócselekedetek azok a cselekedetek, amelyek Isten akaratával megegyeznek.

209. Mit alakít ki bennünk a jócselekedetek gyakorlása?	A jócselekedetek gyakorlása Isten kegyelmével jóra való készséget alakít ki bennünk, amit erénynek nevezünk.

210. Melyek a legfôbb erények?	A legfôbb erények: az isteni erények, a sajátosan krisztusi erények, és a sarkalatos erények.

211. Melyek az isteni erények?	Az isteni erények: a hit, a remény és a szeretet.

212. Mi a hit?	A hit az az isteni erény, amelyben értelmünkkel és akaratunkkal ráhagyatkozunk Istenre, és elfogadjuk a tôle kapott kinyilatkoztatást.

213. Mi a remény?	A remény az az isteni erény, amelyben elfogadjuk Isten kinyilatkoztatott ígéretét, hogy megadja az örök üdvösséget, és mindazt, ami annak elnyeréséhez szükséges.

214. Mi a szeretet?	A szeretet az az isteni erény, amelyben Istent önmagáért és minden mást Istenért szeretünk.

215. Melyek a sajátosan krisztusi erények?	A sajátosan krisztusi erények többek között: alázat, szegénység, engedelmesség, tisztaság, szelídség, türelem, megbocsátás, ellenségszeretet.

216. Melyek a sarkalatos erények?	A sarkalatos erények: okosság, igazságosság, mértékletesség, erôsség.

217. Mikor gyümölcsözôek cselekedeteink az üdvösségre?	Akkor gyümölcsözôek cselekedeteink az üdvösségre, ha a megszentelô kegyelem állapotában, jószándékkal tesszük.

218. Mivel szerezhetjük meg Isten kegyelmét leginkább?	Isten kegyelmét leginkább a szentségekkel, szentelményekkel és az imádsággal szerezhetjük meg.

219. Mik a szentségek?	A szentségek látható jelek, amelyek Jézus Krisztus rendelésébôl láthatatlan kegyelmeket közvetítenek.

220. Hogyan éltetik a szentségek az Egyházat?	A szentségek erôsítik a hitet, Istennek megadják a tiszteletet, megszentelik az embert, és építik az egyházi közösséget.

221. Hány szentség van?	Hét szentség van:

1.	a keresztség;

2.	a bérmálás;

3.	az Eukarisztia;

4.	a bűnbocsánat szentsége;

5.	a betegek kenete;

6.	az egyházi rend;

7.	a házasság.

222. Mely szentségek törlik el a halálos bűnt, és adják meg a megszentelô kegyelmet?	A keresztség és a bűnbocsánat szentsége törli el a halálos bűnt, és adja meg a megszentelô kegyelmet.

223. Mely szentségekhez nem járulhat, aki tudja, hogy halálos bűnben van?	Aki tudja, hogy halálos bűnben van, nem járulhat a következô szentségekhez: bérmálás, Eukarisztia, betegek kenete, egyházirend és házasság.

224. Mely szentségeket szabad csak egyszer felvenni?	A keresztség, a bérmálás és az egyházirend szentségét csak egyszer szabad felvenni, mert ezek eltörölhetetlen jegyet hagynak a lélekben.

225. Mi a keresztség?	A keresztség az elsô és legszükségesebb szentség, általa az emberek megszabadulnak a bűntôl, Isten gyermekévé születnek újjá, és eltörölhetetlen jeggyel Krisztushoz hasonlóvá válva az Egyház tagjaivá lesznek.

226. Lehet-e keresztség nélkül más szentséget érvényesen felvenni?	Keresztség nélkül más szentséget nem lehet érvényesen felvenni.

227. Ki keresztelhet?	Rendszerint csak a felszentelt pap, szükség esetén bárki keresztelhet, feltéve, hogy az Egyház szándéka szerint tesz.

228. Hogyan kell keresztelni?	Kereszteléskor vizet öntünk a keresztelendô fejére, és közben e szavakat mondjuk: ,,N. én megkeresztellek téged az Atya és a Fiú és a Szentlélek nevében.''

229. Kit lehet megkeresztelni?	Azt lehet megkeresztelni, aki hisz Jézus Krisztusban és megismert tanítása szerint akar élni.

230. Mikor lehet kisgyermeket megkeresztelni?	Kisgyermeket akkor lehet megkeresztelni, ha legalább az egyik szülô kéri és vállalja gyermeke keresztény nevelését.

231. Mi a keresztszülô kötelessége?	A keresztszülô kötelessége, hogy segítse a gyermek szüleit vállalt kötelességük teljesítésében.

232. Mi a bérmálás?	A bérmálás szentség, amelyben a megkeresztelt megkapja a Szentlélek ajándékát, erôt és küldetést kap, hogy Krisztus élô tanúja legyen az egyházban és a világban.

233. Ki bérmálhat?	Rendszerint a püspök bérmál, megbízásból bármelyik felszentelt pap bérmálhat.

234. Hogyan bérmál a püspök?	A püspök felteszi kezét a bérmálkozó fejére, homlokát kereszt alakjában megkeni krizmával és mondja: ,,N. vedd a Szentlélek ajándékának jelét.''

235. Ki bérmálkozhat?	Az bérmálkozhat, aki kellô oktatást kapott, felkészült és elkötelezi magát a keresztény életre.

236. Mi a bérmaszülô kötelessége?	A bérmaszülô kötelessége, hogy a megbérmáltat a keresztény életben szóval és példájával segítse.

237. Mi az Eukarisztia, vagyis az Oltáriszentség?	Az Eukarisztia, vagyis az Oltáriszentség az Úr Jézus valóságos teste és vére a kenyér és bor színe alatt.

238. Miért rendelte az Úr Jézus az Eukarisztiát?	Azért rendelte az Úr Jézus az Eukarisztiát, hogy jelenvalóvá váljék keresztáldozata, testével és vérével tápláljon minket, és jelenlétével építse az Egyházat.

239. Mikor rendelte az Úr Jézus az Eukarisztiát?	Az Eukarisztiát az Úr Jézus az utolsó vacsorán rendelte.

240. Mit tett az Úr Jézus e szavakkal: ,,Ez az én testem, ez az én vérem''?	Az Úr Jézus e szavakkal: ,,Ez az én testem, ez az én vérem'', átváltoztatta a kenyeret és a bort az ô testévé és vérévé.

241. Kiknek adott az Úr Jézus hatalmat, hogy a kenyeret és a bort testévé és vérévé változtassák át?	Az Úr Jézus az apostoloknak és utódaiknak adott hatalmat, hogy a kenyeret és a bort testévé és vérévé változtassák át.

242. Mikor változtatják át a püspökök és a papok a kenyeret és a bort az Úr Jézus testévé és vérévé?	A püspökök és a papok a szentmisében változtatják át a kenyeret és a bort az Úr Jézus testévé és vérévé.

243. Mi a szentmise?	A szentmise az Újszövetség áldozata az Eukarisztia ünneplésében.

244. Mibôl áll a szentmise?	A szentmise az Ige liturgiájából és az Eukarisztia liturgiájából áll.

245. Mi történik az Ige liturgiájában?	Az Ige liturgiájában az Egyház elénk adja Isten üzenetét, és mi hittel válaszolunk rá.

246. Mi történik az Eukarisztia liturgiájában?	Az Eukarisztia liturgiájában a kenyér és a bor színében az Úr Jézus jelenvalóvá teszi keresztáldozatát, testével és vérével táplál minket.

247. Hogyan veszünk részt a szentmisén?	A szentmisén befogadjuk Isten Igéjét, áldozatul felajánljuk magunkat Jézus Krisztussal az Atyának, és lehetôleg megáldozunk.

248. Mi történik, amikor áldozunk?	Amikor áldozunk, az Úr Jézus testét és vérét vesszük magunkhoz.

249. Ki áldozhat?	Az áldozhat, aki lelkileg és testileg felkészült Jézus fogadására.

250. Hogyan készülünk lelkileg a szentáldozásra?	Lelkileg úgy készülünk a szentáldozásra, hogy:

1.	a halálos bűnöktôl megtisztítjuk lelkünket a szentgyónásban, a bocsánatos bűnöket pedig legalább megbánjuk;

2.	imádságos lélekkel várjuk a Jézussal való találkozást.

251. Hogyan készülünk testileg a szentáldozásra?	Testileg úgy készülünk a szentáldozásra, hogy megtartjuk az egyórás szentségi böjtöt, és megfelelô módon öltözködünk.

252. Hogyan áldozhatunk?	Áldozni lehet nyelvre és kézbe.

253. Mit teszünk a szentáldozás után?	Szentáldozás után imádjuk az Úr Jézust, hálát adunk neki, rábízzuk magunkat, és segítségét kérjük.

254. Mi a szentáldozás hatása?	A szentáldozás egyesít Jézussal, növeli bennünk a szeretetet és az istengyermeki életet, erôsíti bennünk az Egyházhoz tartozást és az örök élet zálogát adja nekünk.

255. Ki áldozik méltatlanul?	Az áldozik méltatlanul, aki tudatosan halálos bűnben áldozik. Ez szentségtörés.

256. Mi jelzi templomainkban, hogy az Úr Jézus az Eukarisztiában jelen van?	Templomainkban az örökmécses jelzi, hogy az Úr Jézus az Eukarisztiában jelen van.

257. Hogyan köszöntjük az Úr Jézust az Oltáriszentségben?	Az Úr Jézust térdhajtással köszöntjük az Oltáriszentségben.

258. Hogyan köszöntik a görög és örmény rítusú katolikusok az Eukarisztiát?	A görög és örmény rítusú katolikusok mély meghajlással (metánia) köszöntik az Eukarisztiát.

259. Hogyan van jelen Jézus az Oltáriszentségben?	Az Oltáriszentségben a feltámadt Jézus van jelen, istenségével és emberségével, testével és vérével, egészen és osztatlanul, mindkét szín alatt.

260. Mi a bűnbocsánat szentsége?	A bűnbocsánat szentsége az a szentség, amelyben a gyóntató pap feloldozása által elnyerjük Istentôl bűneink bocsánatát, és kiengesztelôdünk az Egyházzal.

261. Mi a szentgyónás hatása?	A szentgyónásban Isten megbocsátja bűneinket, visszaadja, illetve növeli bennünk a megszentelô kegyelmet, megment a kárhozattól, és erôt ad a bűn elleni küzdelemre.

262. Mikor kell gyónni?	Feltétlenül gyónni kell legalább évente egyszer, és ha halálos bűnt követtünk el, minél elôbb.

263. Miért ajánlatos a gyakori gyónás?	Azért ajánlatos a gyakori gyónás, mert a gyónásban Isten nemcsak a bűnt törli el, hanem helyes keresztény szemléletre is nevel minket.

264. Mi a rendje a bűnbocsánat szentségének?	A bűnbocsánat szentségének rendje:

1.	lelkiismeretvizsgálat;

2.	bánat és erôs fogadás;

3.	bűnbevallás és feloldozás;

4.	elégtétel.

265. Hogyan vizsgáljuk meg lelkiismeretünket?	Lelkiismeretünket így vizsgáljuk meg:

1.	a Szentlélek segítségét kérjük;

2.	megkérdezzük magunktól, mikor gyóntunk utoljára;

3.	gondosan számba vesszük bűneinket.

266. Mit kell feltétlenül meggyónnunk?	Feltétlenül meg kell gyónnunk minden halálos bűnt, azok számát és a súlyosbító körülményeket is.

267. Miért szükséges a bánat és erôs fogadás?	A bánat és erôs fogadás azért szükséges, mert ezek nélkül nincs bűnbocsánat.

268. Mikor van bánatunk?	Akkor van bánatunk, ha szívbôl sajnáljuk, hogy Istent megbántottuk.

269. Mi az erôs fogadás?	Az erôs fogadás komoly elhatározás, hogy Isten segítségével a jóra törekszünk és a bűnt kerüljük.

270. Mit cselekszünk, amikor gyónunk?	Amikor gyónunk, akkor ôszintén megvalljuk bűneinket a gyóntató papnak, hogy azoktól feloldozzon minket. A pap Krisztus személyét képviseli és az Egyház nevében cselekszik.

271. Mit kell tennie annak, aki halálos bűnt kifelejtett a gyónásból?	Aki halálos bűnt kifelejtett a gyónásból, annak Isten megbocsátotta bűnét, de a következô gyónásban meg kell vallania.

272. Mit kell tennie annak, aki szándékosan kihagyott a gyónásból halálos bűnt?	Aki a gyónásból szándékosan kihagyott halálos bűnt, annak gyónása érvénytelen és szentségtörô, ezért az egész gyónást meg kell ismételnie.

273. Mit tesz a gyóntató pap a bűnbevallás után?	A gyóntató pap tanácsaival segíti a gyónót, elégtételt ad, és az Úr Jézustól kapott hatalmával feloldozza a gyónót bűneitôl.

274. Mit teszünk a szentgyónás után?	A szentgyónás után hálát adunk Istennek, hogy megbocsátotta bűneinket, és elvégezzük az elégtételt.

275. Mi az elégtétel?	Az elégtétel imádság vagy jócselekedet, ami jele annak, hogy készek vagyunk bűneinket jóvá tenni. A teljes elégtételhez hozzátartozik az okozott kárnak a jóvátétele.

276. Mit kell tennünk, ha halálos bűnünk van, de nincs alkalmunk meggyónni?	Ha halálos bűnünk van, de nincs alkalmunk meggyónni, akkor Isten iránti szeretetbôl megbánjuk bűneinket a gyónás ôszinte szándékával.

277. Mi a búcsú?	A búcsú a feloldozott bűnök ideig tartó következményeinek csökkentése vagy eltörlése, az Egyház közbenjárására.

278. Kik nyerhetnek búcsút?	Azok nyerhetnek búcsút, akiknek nincs halálos bűnük, és elvégzik az Egyháztól elôírt imát vagy jócselekedeteket.

279. Mi a betegek kenete?	A betegek kenete szentség, amellyel az egyház a betegségben szenvedô híveit a szenvedô és megdicsôült Úrnak ajánlja, hogy megenyhítse és megmentse ôket.

280. Hogyan segíti a betegek kenete a szenvedôket?	A betegek kenete úgy segíti a szenvedôket, hogy erôt ad a szenvedésben, megerôsít a kísértések ellen, és felkészít a jó halálra.

281. Milyen hatása van a betegek kenetének?	A betegek kenete:

1.	a halálos bűnöket is eltörli, ha a beteg már gyónni nem tud;

2.	a testi gyógyulást is segítheti, ha az a beteg üdvösségére szolgál.

282. Ki veheti fel a betegek kenetét?	A betegek kenetét az a hívô veheti fel, aki betegség vagy öregség miatt veszélybe került.

283. Hányszor lehet a betegek kenetét felvenni?	A betegek kenetét ismételten fel lehet venni, ha a beteg állapota rosszabbra fordul, vagy újabb betegség éri.

284. Mi az egyházi rend?	Az egyházi rend szentség, amelyben Isten az erre kiválasztott férfiakat eltörölhetetlen jeggyel jelöli meg, és különleges módon részesíti Krisztus papságában.

285. Hányféle módon lehet részesülni Krisztus papságában?	Krisztus papságában kétféle módon lehet részesülni:

1.	az általános papságban részesül minden megkeresztelt;

2.	az apostoli papságban azok a férfiak, akik az egyházi rend szentségét felveszik.

286. Mire kapnak küldetést és hatalmat a felszentelt papok?	A felszentelt papok küldetést és hatalmat kapnak arra, hogy Krisztusnak, a fônek személyében teljesítsék a tanítói, megszentelôi és kormányzói feladatot, és így Isten népének jó pásztorai legyenek.

287. Melyek az egyházi rend szentségének fokozatai?	Az egyházi rend szentségének fokozatai: diákonus, pap, püspök.

288. Ki szolgáltathatja ki az egyházi rend szentségét?	Az egyházi rend szentségét csak a püspök szolgáltathatja ki.

289. Mi a papok feladata?	A papok feladata, hogy mint Isten népének pásztorai:

1.	bemutassák a szentmiseáldozatot;

2.	kiszolgáltassák a szentségeket;

3.	hirdessék Isten igéjét;

4.	és vezessék Isten népét.

290. Kinek van papi hivatása?	Annak a fiúnak van papi hivatása, akinek a lelkében Isten kedvet ébreszt a papi életre és szolgálatra, és akit erre a püspök alkalmasnak talál.

291. Mi a házasság?	A házasság egy megkeresztelt férfi és nô egész életre szóló felbonthatatlan szeretetközössége, melyet Krisztus szentségi rangra emelt.

292. Mi teszi boldoggá a házasságot?	Az teszi boldoggá a házasságot, ha a házastársak megszentelôdnek: egymás kölcsönös szeretetével, az élet áldozatos szolgálatával és gyermekeik nevelésével.

293. Mit jelent a házastársak kölcsönös szeretete?	A házastársak kölcsönös szeretete azt jelenti, hogy olyan áldozatosan szeretik egymást, ahogyan Krisztus szereti az Egyházat.

294. Melyek a keresztény házasság lényeges tulajdonságai?	A keresztény házasság lényeges tulajdonságai az egység és felbonthatatlanság.

295. Kik köthetnek házasságot?	Azok köthetnek házasságot, akik megkeresztelkedtek és bérmálkoztak, érettek a házasságra, és felkészültek a szentség vételére.

296. Hogyan kell a házasság szentségének felvételére készülni?	A házasság szentségének felvételére úgy kell készülni, hogy a jegyesek kellô idôben jelentkezzenek a plébánosuknál, részt vesznek a jegyesoktatáson, meggyónnak, megáldoznak, és egymásért imádkoznak.

297. Mi a vegyes házasság?	A vegyes házasság egy katolikus és egy nem katolikus keresztény házassága.

298. Miért veszélyes a vegyes házasság?	Azért veszélyes a vegyes házasság, mert a házastársak vallási közömbösségéhez vezethet, és nehezíti a gyermekek katolikus nevelését.

299. Mikor engedi meg az Egyház a vegyes házasságot?	Akkor engedi meg az Egyház a vegyes házasságot, ha a katolikus fél komolyan megígéri, hogy vallását buzgón gyakorolja, és mindent megtesz, hogy valamennyi gyermekét katolikusnak kereszteltesse és nevelje.

300. Mikor érvényes a katolikusok házasságkötése?	Akkor érvényes és szentség a katolikusok házasságkötése, ha a jegyesek az illetékes katolikus pap és két tanú elôtt kijelentik, hogy egymásnak házastársai akarnak lenni. Csupán polgári kötéssel nem elégedhetnek meg.

301. Köthet-e újabb házasságot, akinek érvényes házassága van?	Akinek érvényes házassága van, még ha polgárilag elvált, akkor sem köthet újabb szentségi házasságot.

302. Kik a szerzetesek?	A szerzetesek azok a férfiak és nôk, akik a szegénység, tisztaság és engedelmesség fogadalmával Istennek és népének szolgálatára szentelik magukat.

303. Mire irányítja az Egyház figyelmét a szerzetesi életforma?	A szerzetesi életforma Isten zarándok népének figyelmét az eljövendô életre irányítja.

304. Mik a szentelmények?	A szentelmények szent jelek, amelyek az Egyház könyörgése által kegyelmet közvetítenek.

305. Melyek az ismertebb szentelmények?	Az ismertebb szentelmények: szenteltvíz, szentelt gyertya, házszentelés, balázsáldás, hamvazás, temetés.

306. Mit teszünk, amikor imádkozunk?	Amikor imádkozunk, Istennel beszélünk.

307. Melyek az imádság fô céljai?	Az imádság fô céljai: az imádás, hálaadás, engesztelés, kérés, felajánlás.

308. Miért imádkozunk?	Azért imádkozunk, mert Jézus Krisztus példát adott rá, megparancsolta, és az imádság Istenhez kapcsolja életünket.

309. Hogyan kell imádkoznunk, ha Istentôl valamit kérünk?	Ha Istentôl valamit kérünk bizalommal, állhatatosan és Isten akaratában megnyugodva kell

imádkoznunk.

310. Mikor kell imádkozni?	Rendszeresen kell imádkozni, naponta, legalább reggel és este.

311. Kikért imádkozzunk?	Mindenkiért imádkozzunk, élôkért és holtakért, különösen szeretteinkért.

312. Mivel kezdjük és végezzük az imádságot?	Az imádságot keresztvetéssel kezdjük és végezzük.

313. Melyik a legszentebb imádság?	A legszentebb imádság a Miatyánk, amelyre az Úr Jézus tanított minket.

314. Imádkozhatunk-e a szentekhez?	Imádkozhatunk a szentekhez, mert általuk is Istenhez fordulunk, és bennük Isten ajándékát magasztaljuk.

315. Melyik imádsággal köszöntjük Jézus édesanyját?	Jézus édesanyját az angyali üdvözlettel, vagyis az Üdvözlégy Máriával köszöntjük.

316. Melyek még a legismertebb imádságaink?	Legismertebb imádságaink: a hitvallások, az Úrangyala, a rózsafüzér vagyis a szentolvasó, a keresztúti ájtatosság és a litániák.

317. Mit fejezünk ki az ,,Ámen'' szóval?	Az ,,Ámen'' szóval Isten tanításának és akaratának elfogadását fejezzük ki.

1

Péntek Ernő

2001-06-26